АНАЛІТИЧНА ДОВІДКА
про результати оцінки результативності діяльності районних державних адміністрацій та виконкомів рад міст обласного значення
за січень-червень 2020 року

Вступ

Оцінка результативності діяльності районних державних адміністрацій та виконкомів рад міст обласного значення Житомирської області за січень-червень 2020 року здійснена відповідно до доручення голови облдержадміністрації від 24.02.2016 №0931/42/2-16 «Щодо проведення моніторингу та оцінки результативності діяльності районних державних адміністрацій та виконкомів рад міст обласного значення» (далі – Доручення).
Оцінка проведена за 19 показниками, визначеними у додатку 1 до Доручення, що характеризують ситуацію у соціально-економічному розвитку районів та міст обласного значення (далі – міста) за 5 напрямами (економічна ефективність, інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця, фінансова самодостатність, ефективність ринку праці, розвиток інфраструктури).
За результатами оцінки за січень-червень 2020 року визначено 3 групи районів та міст: 
І група – райони і міста, які посіли 1-5 місця;
ІІ група – райони та міста, що посіли з 6 по 23 місце;
ІІІ група – райони, що посіли п’ять останніх місць (24-28).
Аналітична довідка містить три розділи: «Результати моніторингу та оцінки за напрямами», «Результати моніторингу та оцінки по групах», «Висновки і пропозиції».
Довідково: 
1. По показнику «Обсяг капітальних інвестицій (крім інвестицій з державного бюджету) у розрахунку на одну особу населення наростаючим підсумком з початку року» інформація у розрізі районів та міст обласного значення органами державної статистики не розробляється.
2 По показниках «Зростання обсягу прямих іноземних інвестицій (акціонерного капіталу) до обсягу на початок 2019 року» та «Обсяг прямих іноземних інвестицій (акціонерного капіталу) у розрахунку на одиницю населення наростаючим підсумком з початку інвестування» починаючи з І кварталу 2020 року органи державної статистики припинили публікацію даних державного статистичного спостереження щодо інвестицій зовнішньоекономічної діяльності (єдиним відповідальним за поширення даних про прямі інвестиції буде Національний банк України).
3. По показнику «Темп зростання заборгованості населення з оплати житлово-комунальних послуг» дані по районах та містах обласного значення органами державної статистики не розробляються. З 2020 року до переліку житлово-комунальних послуг включено послугу з постачання та розподілу електричної енергії, тому порівняння показників за 2019 та 2020 роки є некоректними.
4.  Показник «Частка оснащення багатоквартирних будинків побудинковими приладами обліку теплової енергії, відсотків до загальної кількості багатоквартирних будинків, які підлягають оснащенню» використовувався окремо для міст та Житомирського району, але не враховується при визначенні загального місця.

І. Результати моніторингу та оцінки за напрямами

Напрям «Економічна ефективність» включає 9 показників, які характеризують стан розвитку основних галузей реального сектору економіки (промисловість, сільське господарство).
Обсяг реалізованої промислової продукції у розрахунку на одну особу за січень-червень 2020 року в цілому по області склав 17143,6 гривень. У 16 районах та у місті Новограді-Волинському цей показник менший, ніж середній по області, у тому числі найменший – у Лугинському (3370,3грн), Овруцькому (2913,8 грн), Олевському (2049,0 грн), Бердичівському (1627,5 грн) та Народицькому (1311,7 грн) районах. Вищий, ніж середній по області цей показник зафіксований у 4 районах та 4 містах, у тому числі найвищий у Радомишльському (27511,2 грн), Малинському (26162,8 грн) районах та у містах Житомирі (32704,2 грн), Малині (30560,9 грн) і Коростені (27030,2 грн).
По Пулинському, Ружинському та Чуднівському районах інформація конфіденційна.
Обсяг реалізації на забій худоби та птиці в живій вазі в підприємствах в цілому по області за січень-червень 2020 року                            до січня-червня 2019 року збільшився на 14,6%. Зростання обсягу зафіксовано в 11 районах, яке варіювало від 0,1% у Бердичівському до у 3,6 раза у Черняхівському, зменшення – в 7 районах: у Ємільчинському – 4,8 %, Коростишівському на 19,3%, Народицькому – на 21,6%, Пулинському – на 28,3%, Житомирському – 33,0%, Андрушівському – 84,3% та Чуднівському – на 85,5%.
По Лугинському, Олевському, Романівському та Хорошівському районах інформація конфіденційна, по Малинському району обсяг реалізації на забій худоби та птиці в живій вазі в підприємствах відсутній.
Станом на 01.07.2020 у порівнянні з 01.07.2020:
зменшення поголів'я великої рогатої худоби в підприємствах в цілому по області склало 5,9%. Зменшення поголів’я відбулося у 15 районах, яке варіювало від 0,5% у Лугинському районі до 39,6% в Андрушівському, зростання – у 5 районах: у Черняхівському – на 4,5%, Попільнянському – на 4,7%, Чуднівському – на 5,3%, Брусилівському – на 8,5% та Бердичівському – на 45,6%.
По Житомирському, Малинському та Олевському районах інформація конфіденційна.
зменшення поголів'я корів у підприємствах склало в цілому по області 5,3%. Зменшення поголів'я зафіксовано у 14 районах, яке коливалося від 1,5% у Ружинському до 40,0% в Андрушівському, зростання – у 6 районах, яке коливалося від 1,9% у Баранівському до 55,5% у Бердичівському.
По Житомирському, Малинському та Олевському районах інформація конфіденційна.
зростання поголів'я свиней у підприємствах склало в цілому по області 23,5%. Зростання поголів’я відбулося у 2 районах, а саме: у Черняхівському – у 2,6 раза, Любарському – у 4,0 раза, зменшення – у Попільнянському районі на 50,6%.
У Лугинському, Народицькому, Новоград-Волинському, Радомишльському, Романівському та Чуднівському районах поголів'я свиней відсутнє.
По Андрушівському, Баранівському, Бердичівському, Брусилівському, Ємільчинському, Житомирському, Коростенському, Коростишівському, Малинському, Овруцькому, Олевському, Пулинському, Ружинському та Хорошівському районах інформація конфіденційна.
Виробництво молока в підприємствах за січень-червень 2020 року до січня-червня 2019 року в цілому по області збільшилося на 0,6%. Збільшення виробництва – відбулося у 12 районах, яке коливалося від 1,0% у Ружинському до у 1,8 раза у Бердичівському, зменшення – у 8 районах, яке варіювало від 7,1% у Народицькому до на 68,6% в Андрушівському.
У Малинському та Хорошівському районах виробництво молока в підприємствах відсутнє.
По Житомирському районі інформація конфіденційна.

Напрям «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» включає показник, який характеризує зовнішню торгівлю товарами (експорт) у районах і містах.
Обсяг експорту товарів у розрахунку на одиницю населення в цілому по області за січень-червень 2020 року становив 256,6 дол. США, у тому числі найбільший – у Житомирському (877,9 дол. США), Попільнянському (559,7 дол. США), Черняхівському (474,5 дол. США), Романівському (370,4 дол. США) районах та в місті Малині (594,7 дол. США), найменший – у Пулинському (12,2 дол. США), Народицькому (54,8 дол. США), Лугинському (57,7 дол. США), Баранівському (59,1 дол. США) та Бердичівському (61,5 дол. США) районах.

Напрям «Фінансова самодостатність» включає 3 показники, які характеризують динаміку росту доходів місцевих бюджетів та стан погашення податкового боргу.
Зростання доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) в цілому по області у січні-червні 2020 року у порівнянні з січнем-червнем 2019 року склало 2,8%, яке зафіксоване у 16 районах та 2 містах і варіювало від 0,3% в Олевському до 11,5% у Лугинському. Зменшення зафіксовано у 7 районах та 3 містах і варіювало від 7,5% у Любарському до 0,1% у Народицькому.
Доходи місцевих бюджетів (без трансфертів) у розрахунку на одну особу населення в цілому по області за січень-червень 2020 року склали 2,816 тис. гривень. У всіх районах та 4 містах цей показник менший, ніж середній по області, у тому числі найменший – у Пулинському (1,135 тис. грн), Ємільчинському (1,362 тис. грн), Баранівському (1,385 тис. грн), Олевському (1,474 тис. грн), Бердичівському (1,504 тис. грн) районах, вищий – у Коростенському районі (3,486 тис. грн) та місті Житомирі (3,592 тис. гривень).
Зростання податкового боргу за грошовими зобов’язаннями платників податків без урахування податкового боргу платників податків, які перебувають у процедурах банкрутства або щодо яких судом прийнято рішення (постанову) про зупинення провадження у справі                    (далі – податковий борг) загалом по області у січні-червні 2020 року проти                        січня-червня 2019 року склало 7,4%, у тому числі у 18 районах та у 3 містах і варіювало від 0,2% у Брусилівському до 43,6% у Романівському. Зменшення податкового боргу зафіксовано, у Коростенському – на 4,2%, Радомишльському – на 5,2%, Житомирському – на 6,2%, Олевському – на 15,5% та Хорошівському – на 16,7% районах та у містах                                 Новоград-Волинський – на 1,2% та Малині – на13,2%.

Напрям «Ефективність ринку праці» включає 7 показників, які характеризують ситуацію щодо безробіття та зайнятості населення, динаміку росту середньомісячної заробітної плати штатних працівників та стан погашення заборгованості з її виплати, зростання (зменшення) населення та ефективність діяльності робочих груп з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення.
Зменшення населення до початку року у січні-червні 2020 року в цілому по області склало 0,46%, яке зафіксоване в усіх  районах та містах, у тому числі найбільше – у Лугинському (0,99%), Брусилівському та Ружинському (по 0,91%), Ємільчинському (0,90%) та Овруцькому (0,85%) районах.
Заборгованість із виплати заробітної плати у % до початку року в цілому по області станом на 01.07.2020 збільшилася у 1,6 раза, у тому числі у Чуднівському районі – у 4,9 раза, у місті Бердичеві – у 2,1 раза та у місті Житомирі – в 1,7 раза відповідно. У місті Коростені зафіксовано зменшення заборгованості на 16,6%.
По всіх районах та решті міст заборгованість відсутня.
Середньомісячна заробітна плата штатного працівника в цілому по області у ІІ кварталі 2020 року склала 9198 гривень. У 16 районах та 2 містах цей показник менший, ніж середній по області, у тому числі найменший – у Брусилівському (6812 грн), Ємільчинському (7435 грн), Лугинському (7554 грн), Романівському (7778 грн) та Олевському (7992 грн) районах, вищий – у решті районів та міст, у тому числі найбільший – у Радомишльському (10682 грн), Попільнянському (10338 грн), Бердичівському (10240), Малинському (10194) районах та у місті Малині (10421 грн).
Зростання заробітної плати штатних працівників у ІІ кварталі 2020 року до ІІ кварталу 2019 року в цілому по області склало 7,9 %, яке зафіксовано у 20 районах та усіх містах і коливалося від 5,6% в Ємільчинському районі до 25,8% у Народицькому. У 3 районах зафіксовано зменшення заробітної плати, зокрема у Житомирському – на 10,4%, Коростенському на 1,0%, Брусилівському – на 3,3%.
Темп зростання зареєстрованих безробітних у січні-червні 2020 року до січня-червня 2019 року загалом по області склав 145,0%, який зафіксований у всіх районах та містах і варіював від 103,7% у Лугинському районі до 271,8% у місті Житомирі.
Співвідношення чисельності безробітних громадян до кількості вакансій у січні-червні 2020 року загалом по області становило 10 осіб. Вищий, ніж середній по області, цей показник зафіксований у 21 районі, у тому числі найбільший – у Ружинському (54 особи), Любарському (46 осіб), Лугинському (42 особи), Андрушівському (31 особа) та Попільнянському (27 осіб), нижчий, ніж середній по області – у 2 районах та у 4 містах, у тому числі найменший – у Новоград-Волинському районі (4 особи) та  у містах Коростені (3 особи) і Житомирі (5 осіб).
Показник «Ефективність діяльності робочих груп з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення (кількість виявлених працівників без належного оформлення трудових відносин за результатами обстежень у співвідношенні до кількості суб’єктів господарювання – платників ЄСВ та з урахуванням кількості осіб, працю яких легалізовано)» загалом по області станом на 01.07.2020 склав 4,5 особи. У 12 районах та 3 містах цей показник вищий, ніж середній по області, у тому числі найбільший – у Коростишівському (19,8 особи), Ємільчинському (13,4 особи), Романівському (10,8 особи), Попільнянському (10,0 особи) та Баранівському (9,7 особи) районах, нижчий, ніж середній по області – у Ружинському (0,2 особи), Брусилівському (1,3 особи), Овруцькому (1,5 особи), Андрушівському (1,9 особи).районах та місті Житомирі (1,4 особи).

Напрям «Розвиток інфраструктури» включає 2 показники, які характеризують темпи зростання (зменшення) обсягів прийнятого в експлуатацію житла.
Обсяг прийнятого в експлуатацію житла за січень-червень 2020 року порівняно з січнем-червнем 2019 року зменшився загалом по області на 43,9%. У 5 районах зафіксовано його зростання, а саме: у Радомишльському – на 9,6%, Овруцькому – на 39,0%, Попільнянському – в 1,5 раза, Романівському – у 1,9 раза та Олевському – у 2,1 раза. У 12 районах та в усіх містах зафіксовано зменшення обсягу, у тому числі найбільше у Новоград-Волинському – на 75,3%, Бердичівському – на 73,6%, Баранівському – на 66,9% районах та у містах Бердичеві і Житомирі на 77,6% і на 66,0% відповідно.
У Народицькому районі житло в експлуатацію не вводилося.
По Андрушівському, Ємільчинському, Коростенському, Лугинському, Любарському районах інформація конфіденційна.
Обсяг прийнятого в експлуатацію житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення за січень-червень 2020 року в цілому по області становив 438,6 кв. м. У 9 районах та 3 містах цей показник менший, ніж середній по області, у тому числі найменший у Чуднівському (118,2 кв. м), Ружинському (118,6 кв. м), Баранівському (130,1 кв. м), Малинському (140,3 кв. м) районах та місті Бердичеві (141,3 кв. м). У 8 районах та 2 містах цей показник більший, ніж середній по області, у тому числі найбільший – у Житомирському (2440,1 кв. м), Олевському (1075,7 кв. м), Пулинському (779,4 кв. м), Брусилівському (701,8 кв. м) та Радомишльському (677,9 кв. м) районах.

II. Результати моніторингу та оцінки по групах

І група
З 1 по 5 місця посіли: місто Малин (1), Житомирський район (2), Попільнянський район (3), місто Житомир (4) та Черняхівський район (5).
1 місце міста Малина забезпечено тим, що за 5 показниками район зайняв з 1 по 5 місця і за 4 показниками – з 6 по 9. Місто увійшло до п'ятірки лідерів за напрямами «Економічна ефективність» (2 місце) та «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» (2).
2 місце Житомирського району забезпечено тим, що за 6 показниками район зайняв з 1 по 5 місця і за 1 показником – з 6 по 9. Район увійшов до п'ятірки лідерів за напрямами «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна діяльність» (1 місце), «Розвиток інфраструктури» (2) та «Фінансова самодостатність» (5).
Проте за напрямом «Ефективність ринку праці» район посів 25 місце, що обумовлено найнижчим темпом зменшення заробітної плати штатних працівників (28 місце), одним з найнижчих темп зростання зареєстрованих безробітних (27) та незначним розміром середньомісячної заробітної плати (22).
3 місце Попільнянського району забезпечено тим, що за 9 показниками район зайняв з 1 по 5 місця і за 4 показниками – з 6 по 9. Район увійшов до п'ятірки лідерів за напрямами «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» (3 місце) та «Розвиток інфраструктури» (4).
4 місце міста Житомира забезпечено тим, що за 5 показниками місто зайняло з 1 по 5 місця і за 2 показниками – з 6 по 9. Місто увійшло до п'ятірки лідерів за напрямами «Економічна ефективність» (1 місце) та «Фінансова самодостатність» (1).
Проте за напрямом «Розвиток інфраструктури» місто посіло 20 місце, що обумовлено значним темпом зменшення обсягу прийнятого в експлуатацію житла (19 місце) та незначним у порівнянні з іншими районами та містами обсягом прийнятого житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення (16 місце).
5 місце Черняхівського району забезпечено тим, що за 5 показниками район зайняв з 1 по 5 місця і за 3 показниками – 6-9 місця. Район увійшов до п'ятірки лідерів за напрямом «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» (4 місце).

ІІ група
З 6 по 23 місце посіли: місто Новоград-Волинський, Радомишльський район, місто Коростень, Романівський, Олевський, Овруцький, Бердичівський, Малинський, Лугинський, Коростишівський, Хорошівський, Коростенський райони, місто Бердичів, Новоград-Волинський, Брусилівський, Пулинський, Ружинський, Баранівський райони.
За окремими напрямами вищезазначені райони та міста посіли                             з 1 по 5 місця, а саме:
за напрямом «Економічна ефективність» – Бердичівський район – 4, місто Коростень – 3, місто Бердичів – 5;
за напрямом «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» – Романівський район – 5;
за напрямом «Фінансова самодостатність» – Коростенський район – 2, місто Новоград-Волинський – 3, Радомишльський  район – 4;
за напрямом «Ефективність ринку праці» – Коростишівський район – 2, Радомишльський – 3, Бердичівський – 4, Малинський – 5;
за напрямом «Розвиток інфраструктури» – Олевський район – 1, Романівський – 3, Лугинський – 5.

ІІІ група
З 24 по 28 місце зайняли: Любарський (24), Народицький (25), Чуднівський (26), Ємільчинський (27) та Андрушівський (28) райони.
24 місце Любарського району обумовлено тим, що за 6 показниками район посів з 20 по 28 місця. Найгірша ситуація в районі склалася за напрямами «Фінансова самодостатність» (27 місце), «Розвиток інфраструктури» (26) та «Ефективність ринку праці» (21). 
27 місце району за напрямом «Фінансова самодостатність» обумовлене одним найбільшим темпом зменшення доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) (28 місце) та темпом зростання податкового боргу (23).
За напрямом «Розвиток інфраструктури» район посів 26 місце, що обумовлено значним темпом зменшення обсягу прийнятого в експлуатацію житла (26 місце) та незначним у порівнянні з іншими районами та містами обсягом прийнятого в експлуатацію житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення (24).
За напрямом «Ефективність ринку праці» 21 місце району обумовлене одним з найгірших співвідношенням чисельності безробітних громадян до кількості вакансій (27 місце), низькою ефективністю діяльності робочих груп  з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення (20).
25 місце Народицького району обумовлене тим, що за 6 показниками район посів з 20 по 28 місця. Найгірша ситуація в районі склалася за напрямами «Розвиток інфраструктури» (28 місце), «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» (26), «Економічна ефективність» (24) та «Фінансова самодостатність» (23).
28 місце району за напрямом «Розвиток інфраструктури» не прийняттям в експлуатацію житла (28 місце).
За напрямом «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» 26 місце району обумовлено одним з найменших обсягів експорту товарів у розрахунку на одну особу населення (26 місце). 
За напрямом «Економічна ефективність» 24 місце району обумовлене незначним обсягом реалізованої продукції у розрахунку на одну особу населення (27 місце) та темпом зменшення поголів’я свиней у підприємствах           (20-23).
23 місце району за напрямом «Фінансова самодостатність» обумовлено одним з найбільш високих темпів зростання податкового боргу (25 місце).
26 місце Чуднівського району обумовлене тим, що за 6 показниками район посів з 20 по 28 місця. Найгірша ситуація в районі склалася за напрямами «Фінансова самодостатність» (24 місце) «Ефективність ринку праці» (24) та «Економічна ефективність» (22).
24 місце району за напрямом «Фінансова самодостатність» обумовлене  одним з найнижчих у порівнянні з іншими районами та містами темпом зростання доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) (27 місце).
За напрямом «Ефективність ринку праці» 24 місце району обумовлене найвищим темпом зростання заборгованості із виплати заробітної плати (28 місце) та невисоким темпом зростання заробітної плати штатних працівників (21).
22 місце району за напрямом «Економічна ефективність» обумовлене незначним обсягом реалізованої продукції у розрахунку на одну особу населення (24).
27 місце Ємільчинського району обумовлене тим, що за 9 показниками район посів з 20 по 28 місця. Найгірша ситуація в районі склалася за напрямами «Фінансова самодостатність» (28 місце), «Розвиток інфраструктури» (27), «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» (20).
За напрямом «Фінансова самодостатність» район посів 28 місце, що обумовлено одним з найменших обсягів доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) у розрахунку на одну особу населення (27 місце), темпом зростання податкового боргу (27) та темпом зменшення доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) (25).
27 місце району за напрямом «Розвиток інфраструктури» обумовлено одним з найнижчих позицій по обсягу прийнятого в експлуатацію житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення (26 місце).

За напрямом «Інвестиційний розвиток та зовнішньоекономічна співпраця» 20 місце району обумовлене незначними обсягом експорту товарів у розрахунку на одну особу населення (20).
28 місце Андрушівського району обумовлене тим, що за 12 показниками район посів з 20 по 28 місця. Найгірша ситуація в районі склалася за напрямами «Економічна ефективність» (28 місце), «Фінансова самодостатність» (25), «Розвиток інфраструктури» (24) та «Ефективність ринку праці» (22). 
28 місце району за напрямом «Економічна ефективність» обумовлене значними темпами зменшення поголів’я корів у підприємствах та поголів’я великої рогатої худоби в підприємствах (23 місце по кожному показнику) і темпом зменшення обсягів реалізації на забій худоби та птиці в живій вазі у підприємствах та виробництва молока в підприємствах (21 місце по кожному показнику).
За напрямом «Фінансова самодостатність» район посів 25 місце, що обумовлено незначним у порівнянні з іншими районами та містами темпом зростання доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) (24 місце), високим темпом зростання податкового боргу (21) та незначним обсягом доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) у розрахунку на одну особу населення (20).
24 місце району за напрямом «Розвиток інфраструктури» обумовлено незначною кількістю прийнятого в експлуатацію житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення (27 місце) та темпом зменшення прийнятого в експлуатацію житла (23).
За напрямом «Ефективність ринку праці» 22 місце району обумовлене одним з найгірших співвідношенням чисельності безробітних громадян до кількості вакансій (25 місце), низькою ефективністю діяльності робочих груп з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення (24) та зменшенням населення (22).

IIІ. Висновки і пропозиції
Висновки
У січні-червні 2020 року проблеми розвитку районів і міст обласного значення були такими:
у сфері економічного розвитку:
обсяг реалізованої промислової продукції у розрахунку на одну особу у 16 районах та 1 місті менший, ніж середній по області;
зменшення обсягів реалізації на забій худоби та птиці в живій вазі в підприємствах у 7 районах;
зменшення поголів’я великої рогатої худоби в підприємствах у 15 районах;
зменшення поголів’я корів в підприємствах у 14 районах;
зменшення поголів’я свиней в підприємствах в 1 районі;
зменшення виробництва молока в підприємствах у 8 районах;

у сфері інвестиційної та зовнішньоекономічної співпраці:
обсяг експорту товарів у розрахунку на одну особу населення у 16 районах та 2 містах менший, ніж середній по області;
у фінансовій сфері:
зменшення доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) в 16 районах та 3 містах;
обсяг доходів місцевих бюджетів (без трансфертів) у розрахунку на одну особу населення у 22 районах та 4 містах менший, ніж середній по області;
у 18 районах та 3 містах зафіксовано зростання податкового боргу;
у сфері населення та ринку праці:
зростання заборгованості із виплати заробітної плати в 1 районі та 2 містах;
середньомісячна заробітна плата штатного працівника менша, ніж середня по області у 16 районах та 2 містах;
зростання темпу зареєстрованих безробітних у всіх районах та містах;
співвідношення чисельності безробітних громадян до кількості вакансій вище, ніж середнє по області у 21 районі;
показник ефективності діяльності робочих груп з питань легалізації виплати заробітної плати та зайнятості населення нижчий, ніж середній по області в 11 районах та 2 містах;
у житлово-комунальній сфері:
зменшення темпу обсягу прийнятого в експлуатацію житла до відповідного періоду попереднього року у 12 районах та в усіх містах;
обсяг прийнятого в експлуатацію житла у розрахунку на 10 тис. осіб населення менший, ніж середній по області, у 9 районах та 3 містах.

Пропозиції

Доручити головам райдержадміністрацій, рекомендувати міським головам міст обласного значення забезпечити розгляд результатів моніторингу та оцінки результативності діяльності районних державних адміністрацій та виконкомів рад міст обласного значення за січень-червень 2020 року, які розміщені на веб-сайтах Житомирської облдержадміністрації та Департаменту агропромислового розвитку та економічної політики облдержадміністрації, та за результатами розгляду виявити причини, які негативно вплинули на результати роботи на відповідних напрямах.